![a](/sites/default/files/2024-07/_DSC9606_0.jpg)
EBSi (Estonian Business School) vilistlasuuring viidi läbi Norstat Eesti vahendusel 2024. aasta mais. Uuringu eesmärk oli saada tagasisidet EBSi vilistlaste tööalase karjääri ning EBSi panuse kohta selles - kas ja mil määral on EBS-s omandatud kraad panustanud lõpetajate karjäärivõimalustesse ning mil määral on EBSis omandatud teadmised kooskõlas turu nõudmistega. Kokkuvõte annab detailsema ülevaate vilistlaste ametialasest karjäärist ja majanduslikust toimetulekust (palgatase ja netovara), ettevõtlusalasest tegevusest, panustamisest heategevusse ning hinnangutest EBSi haridusele oma tööalases edenemises. Kokku vastas uuringule 472 vilistlast, kellest 15% olid ingliskeelsed vilistlased.
Tööalane karjäär ja ettevõtluspanus
Enamus EBSi vilistlastest on töötanud juba õpingute ajal (87%), 40% lõpetajatest on asutanud ise ettevõtte, iga kolmas töötab oma ettevõtetes ka uuringu läbiviimise ajal (30%). Uuringule vastanud vilistlastest 20% on loonud 3+ ettevõtet (kahe või enama töötajaga/juhatuse liikmega) ning 21% vastanutest pakub loodud ettevõtetes tööd 10+ töötajale.
Praeguse tööandja tausta uurides selgus, et vastanud vilistlastest 30% tegutseb täna ettevõttes, mille asutaja või üks asutajatest nad on, 23% tegutseb kohalikus eraettevõttes, 36% rahvusvahelises eraettevõttes ning 14% riiklikus, avalik-õiguslikus või KOV-is.
Tegevusvaldkondadena haaravad ebsikad laia spektrit: meie vilistlasi on vastanutest enim finantsvahenduses 17%, hulgi- ja jaekaubanduses 14%, töötlevas tööstuses 7%.
Tööalast ametipositsiooni analüüsides selgus, et neist 23% on ettevõtjaid 23%, 14% tippjuhid, 29% keskastmejuhid, 12%-18% keskastme- ja tippspsetsialistid.
Tööalase tegevuse sihtriikide top riigi- ja piirkonnavalikus on: Eesti 71%, Soome 8%, Lääne-Euroopa 6%, Põhjamaad 4%.
Majanduslik taust ja ühiskondlik panus
Uuringust ilmnesid mitmed pikaajalised trendid vilistlaste karjääris ja majanduslikus toimetulekus. Enamus vilistlastest töötasid juba õpingute ajal, mis näitab tugevat tööle keskendumist juba varases staadiumis. Lisaks on 40% lõpetajatest asutanud ettevõtte ning 30% töötab praegu oma ettevõttes. Mida varasem lõpetaja, seda tõenäolisemalt on ta asutanud ettevõtte, on ka praegu ettevõtja või tippjuht, on suurema netovaraga. Mida hilisem lõpetaja, seda tõenäolisemalt töötab spetsialistina, pigem rahvusvahelises ettevõttes ja praeguses töökohas alla 5 aasta. Vilistlaste sissetulek ja netovara kasvavad ajas, kusjuures varasemad lõpetajad on tõenäolisemalt kõrgematel ametikohtadel ja suurema netovaraga. 52% uuringule vastanutest on igakuine netosissetulek kuni 4000 eurot ning 53% vastanutest on netovara (varad miinus kohustused), välistades kingituste, päranduste, abiellumise vms. teel omandatud vara kuni 500 000 eurot.
Uurides kas ja kui suures mahus on vilistlased viimastel aastatel toetanud heategevust (nii ettevõtte juhina/otsustajana kui isiklikult), selgus, et 61% annetanutest on panustanud 500 kuni 5000 eurot
Hinnang EBSi haridusele
Pooled vilistlastest (51%) hindavad EBSi hariduse panust kõrgelt oma edukuses tööturul, 41% on valmis soovitama EBSi haridust ka teistele (ingliskeelsete vastajate soovitusindeks oli 39%). Kõrgemalt hindavad EBSi haridust ning on valmis seda soovitama eestlased, aastatel 2000-2018 lõpetanud, magistri-või doktorikraadi kaitsnud. Esile tuuakse positiivsete märksõnadena kaasaegset ja praktilist haridust, kontakte ja suhtevõrgustikku, häid õppejõude ja personaalset lähenemist. Pisut madalamalt hindavad inglisekeelse õppe ja bakalaureuseõppe lõpetanud.
Positiivsena tuuakse esile EBSi kaasaegset ja praktilist haridust, kontakte ja suhtevõrgustikku, häid õppejõude ja personaalset lähenemist. Rõhutati, et EBS annab väga hea aluse tööjõuturule sisenemiseks ja seal hakkama saamiseks.
Fookusvajadused ja tulevikuvaade
Mitmed vastajad tõid esile konkreetseid valdkondi ja praktilisi oskusi, mille õpetamisele peaks EBS jätkuvalt ja veelgi enam keskenduma - näiteks analüütika, IT, andmehaldus, AI, investeeringud, finantsid, raamatupidamine, riskijuhtimine, juhtimine, psühholoogia, eestvedamine, coaching, läbirääkimised, kaasaegne turundus jne. Vilistlased tunnistavad ka, ettevõtlusmaailmas läbilöömisel on kriitilise tähtsusega innovatsioon uute ideede, meetodite või toodete/teenuste loomise ja rakendamise protsess, uued avastused või olemasolevate tehnoloogiate ja protsesside täiustamine. Innovatsioon on oluline majanduskasvu, konkurentsivõime ja sotsiaalse arengu jaoks, aidates lahendada probleeme, avada uusi turge ja luua uusi töökohti.
Mõjufondi ja vilistlassuhete juht Sirli Kalep: „Kokkuvõttes annab EBSi vilistlasuuring meile olulist tagasisidet, mis aitab koolil parendada oma õppekava, tugevdada vilistlaskonda ja laiemalt EBSi kogukonda. Erilist ja veelgi rohkem tähelepanu vajavad ingliskeelsed õppijad, kellega on ehk riikidevahelise vahemaa tõttu tavapärasemast raskem püsikontakte hoida. Samas toob uuring esile ka positiivseid vilistlaste edu ja kordaminekuid mõjutanud aspekte, nagu tugev EBSi suhtevõrgustik, praktilised oskused ja hea personaalne juhendamine.
Heameel on ja uhkust tunneme kindlasti selle üle, millist panust on ebsikad andnud Eesti ettevõtlusmaastikul luues ettevõtteid ja töökohti. Samuti on tänuväärne ebsikate panus rahvusvahelistel turgudel. Ebsikate ja EBSi ühe olulise tulevikusuundumusena oleme võtnud fookusesse meie kogukonna annetuskultuuri edendamise. Püüame julgustada EBSi vilistlasi ja leida rohkem võimalusi kuidas ühiskonda ja heategevusse panustada.“